„Osoba, ktorá 40 rokov mala zárobok na úrovni priemernej mzdy a od roku 2005 bola sporiteľom v druhom pilieri, by mala poberať celkový dôchodok nižší približne o tri eurá v porovnaní s osobou, ktorá bola 40 rokov poistená výlučne v prvom pilieri,“ tvrdí hovorca ministerstva práce Michal Stuška. Jej celkový dôchodok z prvého a druhého piliera tak bude nižší, ako keby bola len v prvom pilieri, pretože parametre, ktoré ovplyvňujú výšku dôchodku z prvého piliera, rástli viac ako zhodnotenie dôchodkových fondov.
Výšku dôchodku, ktorý vypláca Sociálna poisťovňa, ovplyvňuje okrem zárobku a počtu odpracovaných rokov aj aktuálna dôchodková hodnota. Tá sa odvíja od rastu priemerných platov v treťom štvrťroku. Od roku 2005 do roku 2014 sa hodnota aktuálnej dôchodkovej hodnoty zvýšila o 58 percent. Ani v jednom dôchodkovom fonde, ktoré vznikli v roku 2014, nenarástla doteraz aktuálna dôchodková hodnota o viac ako 27 percent. Najvyššie zhodnotenie vo výške 38 percent si doteraz pripísal indexový fond od ING, ktorý však vznikol až v roku 2012.
![Táto stránka je spoplatnená systémom Piano PIANO](http://ipravda.sk/res/externe/piano/piano_transparent.png)
Užitočné informácie nájdete aj v článku Ako môžete zmeniť dôchodkový fond?
Ak si chcete prečítať tento článok, zaregistrujte sa v systéme plateného obsahu Piano.
„Druhý pilier môže sporiteľom vyplácať iba to, čo reálne na svoje účty uložili. Prvý pilier však dokáže vyplatiť aj to, na čo nezarobil. Odvody do prvého piliera už niekoľko rokov nedokážu pokryť jeho výdavky aj po odmyslení si deficitu z dôvodu druhého piliera. Čiže časť dnešných dôchodkov z prvého piliera je financovaný pôžičkami na úkor budúcnosti. Ak by sa hypoteticky výška dôchodkov z prvého piliera zreálnila s jeho príjmami, porovnanie s druhým pilierom by už také jednoznačné nebolo,“ vraví Miroslav Kotov z Allianz – Slovenskej DSS.
V budúcnosti bude pravdepodobne potrebné upraviť vzorec na výpočet dôchodkov z prvého piliera. Keďže demografické štúdie predpokladajú, že na jedného dôchodcu bude v budúcnosti pripadať menej pracujúcich ako v súčasnosti, bude mať štát menej peňazí na dôchodky. Tie sa totiž platia z odvodov, ktoré do systému pošlú pracujúci. To by sa mohlo prejaviť na nižších dôchodkoch.
Už v súčasnosti Slovensko mení postupne valorizáciu penzií tak, že čoraz väčšiu úlohu zohráva pri zvyšovaní dôchodkov inflácia. V tomto roku sa zvýšenie dôchodkov vypočítalo ako súčet 60 percent z medziročného rastu cien a 40 percent z rastu platov. Každý ďalší rok sa tento pomer bude meniť v neprospech rastu platov. A od roku 2018 sa penzie budú zvyšovať už len o takzvanú dôchodcovskú infláciu, ktorá sleduje ceny tovarov a služieb, ktoré najčastejšie nakupujú penzisti. Keďže inflácia je nižšia ako rast platov, znamená to, že rast dôchodkov bude v budúcnosti nižší ako v súčasnosti.
„Na základe aktualizovanej projekcie Európskej komisie – AWG vplyvom zmien schválených v auguste 2012 (najmä postupný prechod na valorizáciu rýdzo o infláciu za domácnosti dôchodcov a predlžovanie dôchodkového veku v závislosti od zmeny priemernej strednej dĺžky života s účinnosťou od roku 2017) dôjde k poklesu výdavkov na dôchodky o 2,6 % vzhľadom k HDP na rok 2060 v porovnaní s predchádzajúcim scenárom,“ vraví Stuška. Keďže dôchodcov bude v tomto roku viac ako v súčasnosti, no výdavky na dôchodky budú v pomere k HDP nižšie, malo by to znamenať, že dôchodky z prvého piliera by mali v porovnaní s priemernou mzdou nižšie ako v súčasnosti. V roku 2012 pritom priemerný dôchodok dosahoval 46,69 percenta priemernej mzdy.
V budúcnosti by mal preto vyššiu úlohu zohrávať druhý pilier. Najmä v rizikovejších akciových a indexových fondoch je z dlhodobého hľadiska väčší predpoklad, že dokážu svojím výnosom prekonať infláciu. Najviac sporiteľov je však po minuloročných zmenách v dlhopisových fondoch. Keďže dôchodkové spoločnosti musia v prípade dlhopisových fondoch garantovať, že neznehodnotia peniaze sporiteľov, vyhýbajú sa riskantnejším investíciám. To síce znamená, že sporitelia neprerobia, ale ani ich zárobok nebude nijako vysoký.